![](https://cdn.mandiner.hu/2024/05/I4DM-EHN7alC2U_15hSvwedYKj5auVKyoZD7NpnTQoc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzE0MTY1ZTAyODQwNDQ3ZTA4ZDJiYjIyMzIwMzQwMjNk.jpg)
Az eddigi szakpolitikai előrejelzések szerint, amennyiben megvalósul, a CSOK még inkább mélyítené a szakadékot a szegények és a jobb módúak között.
„Köztudott, hogy a képzettség fokával egyenes arányban növekszik a foglalkoztatottak arányának szintje. Minél magasabb végzettsége van valakinek, annál jobb eséllyel indulhat a munkaerőpiacon. A romák 77%-a, míg a nem romák 96%-a végzi el az általános iskolát. Középfokú végzettséget a romák csupán 19%-a szerez, míg ez az arány 69% a nem romáknál. A felsőfokú végzettséget szerzők aránya a romák esetében 1%, míg a nem romák 18%-a végez egyetemet, vagy főiskolát. A fenti táblázat is mutatja, hogy amíg a romák nagy része egyszerű, szakképzést nem igénylő munkát végez, addig a nem romák legtöbbje szellemi munkát végez.
Az eddigiek alapján tehát azt mondhatjuk, annak ellenére, hogy 2012-ben Orbán Viktor kijelentette, hogy a közmunka a legnagyobb jótétemény, amit a magyar állam a romákkal tehetett, úgy tűnik, hogy ezek az anyagi deprivációban élő roma csoportok többszörösen kárvallottjai a kormányzati politikáknak. A közfoglalkoztatás mai rendszere nemcsak a munkapiaccal párhuzamos zsákutcát teremtett számukra, ahonnan nagyon nehéz átverekedniük magukat a »sztrádára«, de ez a zsákutca most a CSOK-tól is elzárja őket. Kimaradnak az évtized legnagyobb állami támogatásából.”